![Jernbanen står nå for en veldig liten del av godsimporten til Norge.](https://image.mtlogistikk.no/164420.webp?imageId=164420&width=960&height=540&format=jpg)
Skinne-godset er og blir taperen
Kun én prosent av gods-importen til Norge kommer med tog. Rundt tre fjerdedeler kommer med skip. Lastebiltransport har økt betydelig de siste ti årene, og utgjør nå 22 prosent av importen målt i vekt.
Merk at denne artikkelen er over ett år gammel, og kan inneholde utdatert informasjon.
Transportutviklingen går i motsatt retning for godsimport med jernbane. Import til Norge med lastebil fortsetter å vokse. Det gjelder spesielt import med lastebiler fra lavkostnadsland.
Samtidig som overføring av gods fra veg til sjø og jernbane er en politisk målsetting, bedres rammebetingelsene for lastebiler og dermed lastebilens konkurranseevne.
Det er resultatene av analysene fra TØI-rapporten som kom i sommer. Rapporten om ulike tiltak for å styrke godstransporten på jernbane eller skip til Norge, var på oppdrag fra transportvirksomhetene.
Nå oppsummeres resultatene i en artikkel av: Daniel Pinchasik, Christian S. Mjøsund og Inger Beate Hovi, henholdsvis forskere og forskningsleder ved Transportøkonomisk institutt (TØI), samt Stein Erik Grønland, daglig leder i rådgivningsselskapet Sitma.
Taperen og vinneren
Rundt tre fjerdedeler av dagens import målt i vekt kommer til Norge med skip.
Lastebiltransport har økt betydelig de siste ti årene, og utgjør nå 22% av importen målt i vekt. Vegtrafikktellinger viser også at antall lastebiler som krysser grensen fra Sverige, og spesielt over Svinesund, er økende.
Import med jernbane har i samme periode blitt betydelig redusert og utgjør nå bare 1% av importen målt i vekt.
Kommer fra «Søta bror»
En stor andel av godset til Norge kommer fra andre verdensdeler enn Europa. Ettersom disse varestrømmene nesten utelukkende går på skip allerede, er overføringspotensialet her svært begrenset.
Innenfor Europa er Sverige det viktigste landet for norsk import, med over 6 millioner tonn gods årlig. Herav kommer 38% med skip og 3% med jernbane, mens nær 60% importeres med lastebiler.
Dette innebærer også at den største delen av importen som kommer med lastebil til Norge, har sin opprinnelse i Sverige. Avhengig av tilgjengelighet til havn eller jernbaneterminal i begge ender av transportkjeden, vil det her kunne være et potensial for godsoverføring.
Lastebiler langs korridorene
![Ifølge TØI-forsker Inger Beate Hovi etablerer norske importører og logistikkaktører i økende grad sentrallagre og logistikksentre utenfor Norge, spesielt i Sverige. I tillegg utføres distribusjon til detaljhandelen i Norge med transportører fra lavkostnadsland, uten at dette omfattes av kabotasjereglene.](https://image.mtlogistikk.no/164436.webp?imageId=164436&width=960&height=960&format=jpg)
Når det gjelder import med jernbane, har det vært en nedgang for nesten alle varegrupper. I dag er det mindre importvolumer på jernbane, bortsett fra noe som kommer fra Sverige. Jernbanestrømmer som tidligere kom fra Finland, har f.eks. forsvunnet helt, og selv om det er opprettet en jernbanekorridor mellom Italia og Norge, har import med lastebil økt fra landene langs denne korridoren.
Sjøtransport har hatt en mye mer positiv utvikling i importvolumene de siste ti årene, for mange varetyper og spesielt for bulkvarer. Import med skip har for eksempel økt fra betydningsfulle markeder som Sverige, Danmark, Baltikum og Benelux.
Import fra Italia, Sveits, Tyskland og Jylland/Schleswig-Holstein kan være aktuelt for jernbanetransport ettersom dette kan gå via en etablert jernbanekorridor.
For en rekke varestrømmer som i dag går med lastebil, tyder nærmere analyser av transportkostnader på at lastebiltransport ofte er det klart billigste alternativet.
Jernbane- og sjøtransport er mest konkurransedyktig når det ikke er behov for tilbringertransport i begge ender av transportkjeden.